![](https://novaekonomija.rs/wp-content/uploads/2022/02/IMG_1751.jpg)
Vlada Srbije i kompanija Hayat Biotech su u decembru 2021. godine osnovali firmu pod nazivom Life Biotech. Firma će se baviti proizvodnjom Sinopharm (Sinofarm) vakcina u fabrici koja se gradi u Beogradu, potvrdio je za Novu ekonomiju Nikola Rudović, jedan od direktora novoosnovanog preduzeća. Osnivački akt ukazuje da će strani partneri imati veća ovlašćenja od srpske strane.
Arapska kompanija Hayat Biotech je u većinskom vlasništvu novoosnovanog preduzeća sa udelom od 67 odsto, dok je Srbija vlasnik 33 odsto.
Life Biotech ima tri direktora, Naser Ali Hamis Al Jamahi (Naser Ali Khameis Alyammahi) iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, Li Li iz Kine i Nikolu Rudovića iz Srbije.
Foto: Printskrin, Instagram/buducnostsrbijeav
Kao stvarni vlasnik, u registru Agencije za privredne registre (APR), upisan je Ali Hamis Al Jamahi.
Rudović objašnjava da je firma tek u nastajanju, s obzirom na to da je i fabrika vakcina još u izgradnji.
Life Biotech je registrovan na adresi Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) jer, kako dodaje za naš portal, još uvek ne posluje i nema svoje prostorije. RFZO, do objavljivanja teksta, nije odgovorio na pitanja Nove ekonomije.
Rudović kaže da je u pitanju „državni projekat i državna fabrika“, te da rade prema onome što je već dogovoreno između tri države (Srbije, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Kine).
Rudović ne precizira kada će se početi sa proizvodnjom kineske vakcine u Srbiji i ističe da će sve biti rađeno onom dinamikom kako je dogovoreno i kako je ranije najavljivano u medijima.
Podsetimo, direktorka RFZO Sanja Radojević Škodrić je krajem prošle godine rekla da će proizvodnja vakcina u novoj fabrici imati dve faze. Prva, koja predstavlja pakovanje uvezene supstance bi trebalo da počne u martu i aprilu 2022. godine, a plan je da se u fabrici mesečno proizvode oko tri miliona doza Sinofarm vakcine.
Kompanija Life Biotech ima 2,5 milijardi dinara upisanog osnovnog kapitala, od čega je Hayat Biotech uložio 1,7 milijardi dinara, a Srbija 837 miliona dinara.
Rudović i u izvršnom odboru banjalučkog Mtela
Direktor koga je Srbija imenovala, Nikola Rudović, je istovremeno i član izvršnog odbora kompanije Mtel iz Banja luke.
Kako navodi u svojoj biografiji, od 2007. godine je član Advokatske komore Beograda kao advokat specijalizovan za korporativno pravo.
U januaru 2013. godine pridružio se Mtelu kao savetnik generalnog direktora, a od decembra iste godine obavljao je funkciju direktora Funkcije za strategiju.
Za izvršnog direktora za operativne poslove kompanije Mtel imenovan je u aprilu 2014. godine.
Osnivački akti daje veća ovlašćenja stranom partneru
Kako se navodi u osnivačkom aktu, članovi su u oktobru 2021. godine zaključili ugovor kojim su dogovorili osnivanje zajedničkog privrednog društva u Srbiji.
Direktori iz UAE i Kine mogu da samostalno nastupaju, dok Rudovićeve odluke moraju da imaju supotpis nekog od druga dva direktora.
Članovi imaju pravo na dobit preduzeća proporcionalno svojim udelima, što znači da Srbija ima pravo na trećinu ukupne dobiti, a kompanija Hayat Biotech na skoro 70 odsto.
Srbija ne može da proda svoj deo vlasništva pre isteka tri godine od „datuma završetka“ koji je određen ugovorom koji su potpisale arapska kompanija i Vlada Srbije.
I nakon isteka tri godine, Srbija može da izađe iz vlasništva samo ukoliko dobije saglasnost svog arapskog partnera. U osnivačkom aktu se navode neki slučajevi u kojima Hayat Biotech može „opravdano uskratiti svoju saglasnost“.
Oni obuhvataju situacije u kojima Srbija želi da svoj deo proda kompaniji koja je konkurent arapskoj, u kojoj bi prodaja mogla da dovede u pitanje reputaciju arapske firme ili kada kupac nema finansijsku mogućnost da ispuni obaveze po osnovu zajedničkog ulaganja.
Međutim, ukoliko Hayat Biotech želi da proda svoj deo vlasništva, ima pravo da od Srbije zahteva da i ona proda budućem kupcu celokupni svoj deo pod uslovima koji su predviđeni potpisanim ugovorom.
Prilikom osnivanja zajedničkog preduzeća donet je i osnivački akt koji je ispred Vlade Srbije potpisala ministarka privrede Anđelka Atanasković.
Saradnja Kine i UAE
Kompanija Hayat Biotech koja je većinski vlasnik firme koja će u Srbiji proizvoditi vakcine, nastala je kao zajedničko ulaganje kineskog Sinofarma i arapske kompanija Group 42 (G42), preneo je sajt Gulf Business.
Saradnja je imala za cilj početak proizvodnje kineske vakcine protiv korone u UAE. Dogovor između kineske i arapske strane je postignut u martu 2021. godine, kako je objavljeno na sajtu G42.
Predstavnik kompanije G42 Haldun Al Mubarak pristustvovao je i polaganju kamena temeljca za početak izgradnje fabrike vakcine u Srbiji u septembru prošle godine.
Vakcina koja se proizvodi u UAE se zove Hayat-Vax, a „hayat“ na arpaskom znači život.
Podružnica G42, G42 Cloud, je ove nedelje potpisala Memorandum o razumevanju sa Kancelarijom za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Srbije.
Memorandum koji je potpisan u okviru Svetske izložbe EXPO 2020 je usmeren na saradnju u oblasti veštačke inteligencije i klaud kompjutinga (računarstvo u oblaku), sa fokusom na oblasti zdravtsva, biznisa i finansija.
Fabriku vakcina gradi Ministarstvo odbrane
Fabriku vakcina gradi Ministarstvo odbrane, odnosno Vojnograđevisnka ustanova „Beograd“ pri ovoj instituciji.
U budžetu za 2022. godinu Ministarstvo je opredelilo 2 milijarde dinara za ove potrebe, a u toku 2021. Vlada je iz budžetske rezerve izdvojila još 1,08 milijardi dinara (oko 9,2 miliona evra).
Posao izvođenja radova vredan 2,9 milijardi dinara (24,7 miliona evra) dobio je konzorcijum na čelu sa firmom „Termomont“ iz Beograda u pregovaračkom postupku.
U zajedničkoj ponudi učestvuju i firme Teming Electrotechnology iz Niša i Saša Milosavljević PR BP Consulting iz Kruševca.
Ista grupa izvođača gradila je i tri kovid bolnice u Batajnici, Kruševcu i Novom Sadu, kako je Nova ekonomija već pisala. Za poslove izrade projektne dokumentacije i izgradnje dobili su blizu 7,4 milijarde dinara, odnosno oko 62,7 miliona evra.
Fabrika vakcina u kojoj bi trebalo da se proizvode vakcine kompanije „Sinofarm“ biće izgrađena u zemunskom naselju Soko Salaš.
20. februara 2022. godine je deo rečenice „Srbija ima pravo na malo više od trećine dobiti“ izmenjen u „Srbija ima pravo na trećinu ukupne dobiti“.
Ovaj tekst je deo serijala Nove ekonomije „Korona presek: Rasvetljavanje zdravstvenih troškova u pandemiji“ u kome izveštavamo i otkrivamo na koji način su državne institucije trošile javni novac u toku pandemije COVID-19.