Odeću dizajnira moja drugarica i novac od prodaje uplaćuje se za pomoć napuštenim životinjama, kaže Aleksandar Savić Savara, bubnjar benda Ritam nereda.
Pored toga što se bavite muzikom u proslavljenom pank bendu Ritam nereda, počeli ste da dizajnirate modnu liniju i prikupljeni novac donirate udruženjima za zaštitu životinja u Novom Sadu. Kad i kako ste počeli da dizajnirate odeću?
Brend „Savara Clothing” nastao je u oktobru 2021. godine. Pre toga, mnoge stvari su se konačno namestile kako bih pokrenuo sopstveni brend sa ciljem da se prikupljeni novac daje za napuštene i ugrožene životinje. Brend je neprofitan, odnosno sve što se zaradi prodajom stvari, bude uplaćeno za pomoć životinjama. Dizajn radi moja drugarica Arijana Glavaski, sa kojom se brzo dogovorim oko svakog detalja. Samo joj dam predlog ili neku ideju, a ona to prebaci na papir i zajedničkim radom dobijemo novu kolekciju ili ideju za neke naredne aktivnosti brenda. Prethodnih godina sam često putovao, najviše po Vojvodini. I uverio sam se svojim očima kako su životinje prepuštene same sebi. U atarima sela, viđao sam ostavljene i izgladnele pse, mačke o kojima niko ne vodi računa. Isto tako je i u gradovima širom zemlje. S obzirom na to da imam dva usvojena psa, od kojih je jedan bio ostavljen pored kontejnera, pre nego što je usvojen, to je jedan od glavnih razloga pokretanja brenda. Takođe, ima dobrih ljudi koji odavno nesebično na razne načine pomažu životinjama.
Da li sve sami finansirate ili imate podršku nekih organizacija?
Brend sam finansiram iz sopstvenih sredstava. Nikakvu finansijsku pomoć ne dobijam. Naravno da bi bilo dobro ako bi postojala neka vrsta podrške, kako bismo ubrzali proces brenda u smislu da bi bilo više kolekcija, a samim tim i veća sredstva za pomoć, zatim i jedno mesto gde bi ljudi mogli da probaju stvari koje su u ponudi i gde bi dolazili sa predlozima za pomoć. Zato je trenutna norma brenda tri do četiri kolekcije godišnje, što je ipak uspeh. Sviđa mi se u kom pravcu ide ova priča, polako rastemo i mislim da ako se radi ne[to iskreno i iz srca, da će sve biti u redu. Univerzum voli tvrdoglava srca.
Koju odeću dizajnirate i kako prodajete?
Za sada smo dizajnirali dukseve i majice, a u planu je, naravno, da proširimo ponudu i na ostalu odeću. Ideja ima mnogo, od dečije kolekcije do opreme za trening. Za sada funkcionišemo tako što se odeća prodaje preko društvenih mreža, pre svega Instagrama. Na profilu, „Savara Clothing”, nalaze se sve informacije o kolekciji i poručivanju odeće. Takođe, pripremamo i sajt koji će uskoro biti završen, preko kojeg će moći da se kupe stvari, a za to će biti zaduženi ljudi iz Art & Code studija koji su prepoznali rad brenda. Ovaj brend ima velike ambicije i želim da se konačno reši problem napuštenih životinja, prvo u Novom Sadu, a potom i u celoj državi.
Koliko ste novca do sada prikupili?
Do sada smo imali dve kolekcije i u planu je treća, odnosno poslednja ove godine. Prva kolekcija je rađena za SPANS – novosadsko udruženje za zaštitu životinja. Za tu priliku urađeno je 30 dukseva, kao i 30 majica koje su rasprodate za nedelju i po dana, gde je prikupljeno 50.000 dinara i uplaćeno na račun SPANS-a. Druga kolekcija je rađena za Azil Dobra nada, koji se brine o životinjama, (oko 50 pasa i 15 mačaka), urađeno je 80 majica, od toga 40 kratkih rukava i 40 na bretele. I ta kolekcija je rasprodata za dve nedelje i prikupljeno je oko 100.000 dinara za azil. Takođe, napomenuo bih da bez ljudi koji su učestvovali u kupovini stvari, kao i njihove podrške, ne bi ništa bilo od pomoći.
Foto: Privatna arhiva
Kakav je zakon u ovoj oblasti? Sa zakonima je problem što su najčešće dobro napisani, ali se ne sprovode u praksi?
Realno, na papiru imamo veoma dobre zakone o zaštiti životinja, ali je problem što u praksi ima veoma malo slučajeva koji su dospeli do sudskog procesa. Mislim da je rešenje da prestanemo da okrećemo glavu na drugu stranu i da počnemo da prijavljujemo slučajeve gde se krši zakon. Takođe, imamo problem gde se odgovornost prebacuje sa jedne institucije na drugu, pa se slučajevi nađu u @slepoj ulici”. Sve te stvari bi trebalo rešiti kako se ne bi dešavali isti problemi. Opet, sa druge strane, ako mislimo da menjamo nešto, trebalo bi da krenemo od svog dvorišta. Često vidim da ljudi ne počiste za svojim ljubimcima, pa bi trebalo povesti računa o tome. Na primer, trebalo bi oštrije kazne propisati za one koji usvojenog psa izbace na ulicu posle nekog vremena.
Šta bi trebalo promeniti u cilju bolje zaštite životinja?
Svest kod naših ljudi je na prilično niskom nivou, kad govorimo o zaštiti životinja. Kad sam bio 2018. godine na dvonedeljnoj turneji gde sam obišao šest gradova u Japanu sa bendom Senshi, video sam kako izgleda kada ljudi paze jedni na druge, kako se ophode prema prirodi i životinjama. I generalno kako se ponašaju kad ih zadesi neka vremenska nepogoda, kao što je bio cunami. Iako naša država ne može da se poredi sa jednom od najbogatijih zemalja na svetu, to nije izgovor da ne može da se podigne svest barem na približan nivo.
Kako planirate da razvijate brend?
Planova ima napretek, tražimo lokal gde bi ljudi mogli nesmetano da probaju stvari koje kupuju. Moram da napomenem da je potražnja odavno veća od ponude. Isto tako, imamo u planu da uradimo kolekcije koje će pomagati deci, starijim ljudima i ustanovama Dečije selo u Sremskoj Kamenici, Dom za decu i omladinu ometenu u razvoju, Solidarnu kuhinju, Krov nad glavom. Svi planovi su u fazi razvoja, pošto sve sam finansiram, pa se sporije realizuju. Takođe, u planu imam i otvaranje humanitarnog udruženja.
Preuzimanje delova teksta je dozvoljeno, ali uz obavezno navođenje izvora i uz postavljanje linka ka izvornom tekstu na novaekonomija.rs
Kompanija Imlek i ove godine tradicionalno je obeležila početak školske godine donacijom mlečnih paketića i školske opreme deci iz Svratišta za decu ulice Beograd, Prihvatilišta za decu Beograda, SOS Dečijeg...
Osnovna škola „Karolina Karas“ u Horgošu zahvaljujući programu „Zajednici zajedno“ kompanije NIS novu školsku godinu dočekuje modernizovana, opremljena novom digitalnom opremom i nameštajem i sa unapređenim ...
U rafineriji Sasaolmbata kompanije MOL, elektrana zelenog vodonika kapaciteta 10 MW, najveća u centralnoj i istočnoj Evropi, počela je sa proizvodnjom. Postrojenje proizvodi 1.600 tona čistog, ugljen-neutra...
Grad Pančevo i kompanija NIS nastavili su višegodišnje partnerstvo realizacijom novog projekta u okviru programa „Zajednici zajedno“. Ovog puta, kompanija NIS podržala je rekonstrukciju i uređenje ulaznog ho...
NOVA EKONOMIJA
prtplatite se za čitanje premium sadržaja
PREMIUM sadržaji na platformi NovaEkonomija.rsInforamcije koje imaju dodatnu vrednost
Koristimo kolačiće kako bismo osigurali da vam pružimo najbolje iskustvo na našoj veb stranici. Ako nastavite da koristite ovaj sajt, pretpostavićemo da ste saglasni sa tim.Ok
Gde kupiti/naruciti?